Prognose forudser fortsat vækst i alle Københavns bydele på nær Nørrebro
Trods afdæmpet befolkningsvækst er overborgmester Lars Weiss (S) ikke bange for at ende med for mange skoler og børnehaver. Der skal fortsat fuld fart på boligbyggeriet, mener han.
![Fra Rådhuset kan overborgmester Lars Weiss (S) se ud på en by, der vokser - men langsommere end hidtil antaget.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/206327/79479.jpg)
![Kasper Kaasgaard](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4777-kasper-kaasgaard-2-48.jpg)
Kasper Kaasgaard
RedaktørPå Rådhuset bliver der ventet i spænding, når befolkningsprognoserne er på trapperne.
Særligt den udvidede udgave, der spår om udviklingen fordelt på de enkelte bydele i årene frem mod 2050.
Nu er spændingen udløst, og overborgmester Lars Weiss (S) og hans embedsfolk har været i gang med at nærstudere tabellerne.
”Fra vi tager en beslutning, til der står en færdig skole, går der fem-seks-syv år. Vi har det lange blik på i den planlægning, og der er prognoserne vores vigtigste redskab,” siger han.
Overskriften i år er, at byen fortsat vil vokse de kommende mange år, men mindre end ventet året før. Det er mere eller mindre en gentagelse af konklusionen fra 2020.
”De nedjusterede forventninger til væksten i hele byen har en dæmpende effekt i mange dele af byen. Den største forandring i forhold til sidste års prognose ses på Østerbro/Nordhavn. Nørrebro er det eneste område, hvor der forventes reel nedgang frem mod 2050. Det var også tilfældet i sidste års prognose,” står der i notatet fra kommunen.
Hvis tendensen slår igennem, skal der på længere sigt ikke bygges så meget, som vi har i de nuværende langtidsprognoser
Lars Weiss (S)
Overborgmester
Med de seneste tal ser det ud til, at byens befolkning i 2030 vil være 700.520 – sidste år var buddet 711.300 og året før 719.400.
Frygter ikke tomme skoler
Lars Weiss’ primære fokus når prognoserne lander er, om kommunens planer for at bygge børnehaver, skoler og plejehjem stemmer overens med antallet af borgere, der skal benytte dem, fortæller han.
Er I på nuværende tidspunkt nervøse for at få en overkapacitet?
”Nej. Der, vi har bygget nu, er der, hvor befolkningsvæksten sker. Derfor vil der også stadig være behov for daginstitutioner i de områder, og der er ikke grund til at sige, at vi har forbygget os,” siger Lars Weiss og fortsætter:
”Uanset hvad vil der være behov for nye daginstitutioner og skoler, men om vi fortsat skal bygge i helt samme tempo, er for tidligt at sige.”
Her ses forventningerne til bydelene fra henholdsvis 2020 0og 2021 sammenlignet med tallet i dag:
Notatet til prognosen fremhæver altså Østerbro/Nordhavn som det område, hvor forudsætningerne har ændret sig mest det seneste år. Her forventer man 10.000 borgere færre i 2050 end for et år siden.
”For at være på den sikre side har vi taget 2020 ind i beregningsgrundlaget med fuld vægt. Selv da giver det ikke anledning til at annullere eksempelvis planlagte skolebyggerier. Men hvis tendensen slår igennem, skal der på længere sigt ikke bygges så meget, som vi har i de nuværende langtidsprognoser,” forklarer overborgmesteren.
Folk vil have mere plads
Selvom det ikke er et politisk mål, at København skal blive så stor som muligt, tager overborgmesteren det alligevel som en cadeau til byen, at flere vil bo i den.
Frem mod 2050 forventes København at vokse med 128.000 indbyggere fra de nuværende 638.000.
Den eneste bydel, der står til at få færre indbyggere, er Nørrebro. Forklaringen er en kombination af, at der definitivt ikke er flere steder at bygge, og at folk vil have flere kvadratmeter at bo på end for 20 år siden.
”Der står ikke tomme lejligheder på Nørrebro, men der bor færre mennesker per kvadratmeter. Det er billede på ændrede præferencer,” siger Weiss.
Er det et område for kommunen at blande sig i?
”I vores kommuneplaner har vi nogle håndtag, vi kan skrue på. Eksempelvis hvilke størrelser nybyggeriet skal have, som også har udviklet sig over årene.”
Der har længe været en overvægt af små lejligheder, og kombinationen af, at flere børnefamilier bliver i byen, og at folk ønsker flere kvadratmeter per person, sætter stort pres på markedet for familieboliger.
Prisstigninger understreger mangel på boliger
Prognosen spår da også, at nye boliger vil blive taget i brug. I området Østhavn, hvor Lynetteholmen skal skyde op af vandet, vil der om 30 år bo omtrent 30.000 flere end i dag.
Efter et år med tocifrede stigningstakster i boligpriserne, gætter Lars Weiss på, at det snarere er nød end lyst, der lægger en dæmper på befolkningstilvæksten.
”Ser vi på udviklingen i boligpriser, er der bestemt ikke nogen indikation af, at lysten til at flytte til København skulle være blevet mindre. De tordner derudaf med en næsten skræmmende hastighed,” siger Lars Weiss.
Modsat de kommunale institutioner er der ikke skyggen af anledning til at sænke tempoet på udbygningen af boliger i København, mener overborgmesteren.
”Det er nødvendigt at sikre en boligforsyning, der følger med befolkningsudviklingen, for at lægge en dæmper på boligmarkedet.”
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/533/lars-weiss.jpg)