Regeringens finansielle vagthund varsler øget krav til bankers polstring
Der er "grobund for, at risici bygges op" i dansk økonomi i øjeblikket, meddeler Det Systemiske Risikoråd, som derfor varsler, at den såkaldte Kontracykliske Kapitalbuffer kan blive hævet yderligere i slutningen af året.
![Lars Rohde står i spidsen for Det Systemiske Risikoråd. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/248464/86448.jpg)
![Christoffer Lund-Hansen](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5346-christoffer-lund-hansen-2-48.jpg)
Christoffer Lund-Hansen
ErhvervsredaktørSelvom den kontracykliske kapitalbuffer først genaktives med en buffersats på 1 procent med virkning 30. september 2022, varsler regeringens finansielle vagthund, Det Systemiske Risikoråd, nu, at yderligere en hævning af kapitalbufferen kan være på vej.
Det Systemiske Risikoråd med Nationalbank-direktør Lars Rohde i spidsen forventer nemlig i december at anbefale, at buffersatsen skal hæves til 2 procent ved udgangen af 2022.
Det skal ses som et skridt i Det Systemiske Risikoråds strategi om, at buffersatsen skal op på 2,5 procent.
"Rådet forventer på sit møde i december 2021 at henstille om en forhøjelse af buffersatsen med 1,0 procentpoint til 2,0 procent. Det giver mulighed for, at forhøjelsen til 2,0 procent træder i kraft ved udgangen af 2022," skriver Det Systemiske Risikoråd og fortsætter:
"Trinvise forøgelser af bufferen er i overensstemmelse med Rådets strategi om, at buffersatsen gradvist forøges til et niveau på 2,5 procent."
Minister frigav kapitalbuffer i 2020
Den kontracykliske kapitalbuffer er et kapitalkrav til penge- og realkreditinstitutternes polstring, der varierer med den økonomiske udvikling.
Kravet øges, når det går godt og reduceres, når tiderne vender.
12. marts 2020, da coronakrisen ramte, frigav erhvervsminister Simon Kollerup (S) den kontracykliske kapitalbuffer ved at reducere den fra 1 til 0 procent, hvilket betød, at bankernes udlånskapacitet blev øget med omkring 200 milliarder kroner.
I juni besluttede Simon Kollerup så at følge forårets anbefaling fra Det Systemiske Risikoråd og genaktivere kapitalbufferen med en buffersats på 1 procent med virkning fra 30. september 2022.
Altinget har spurgt Erhvervsministeriet om, hvorvidt han også denne gang påtænker at følge den kommende henstilling fra Det Systemiske Risikoråd.
”Erhvervsministeriet oplyser, at regeringen vil forholde sig til rådets henstillinger, hvis/når de måtte foreligge,” lyder det skriftlige svar.
Finans Danmark: "Ikke hensigtsmæssigt"
Hos Finans Danmark er man skuffet over meldingen fra Det Systemiske Risikoråd.
"Det er fortsat Finans Danmarks vurdering, at det i den aktuelle situation ikke er hensigtsmæssigt, at Risikorådet vil gennemføre en så hurtig og omfattende opbygning af den kontracykliske buffer. Kreditudviklingen er fortsat moderat, og kapitalsituationen bredt i sektoren er stærk," lyder det i en skriftlig kommentar fra cheføkonom i Finans Danmark, Niels Arne Dam, som fortsætter:
"Samtidig har vi stadig til gode at håndtere mange af coronaepidemiens følgeeffekter for en lang række virksomheder – det gælder ikke mindst statens moms- og skattelån til mange tusinde virksomheder, hvor landets banker har givet regeringen håndslag på at gøre deres bedste for at hjælpe så mange, de kan."
Altinget har spurgt Erhvervsministeriet om, hvorvidt han også denne gang påtænker at følge den kommende henstilling fra Det Systemiske Risikoråd.
”Erhvervsministeriet oplyser, at regeringen vil forholde sig til rådets henstillinger, hvis/når de måtte foreligge,” lyder det skriftlige svar.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/3400/lars-rohde.png)
Lars Rohde
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/4747/simon-kollerup.jpg)