Uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole 1994.
Etableret i Bruxelles som journalist og ekspert i europæiske forhold siden 1996.
1994-1995: Reporter på Morgenavisen Jyllands-Posten.
1996-1999: EU-korrespondent for Aktuelt.
2000-2002: Bruxelles-korrespondent for DR Nyheder (Radioavisen).
2003-2017: EU-korrespondent og senere Europaredaktør for Politiken.
Udgav i 2003 bogen "I Spidsen for Europa" om Danmarks EU-formandskab og østudvidelsen (medforfatter Michael Ulveman).
Twitter: @LauritzenEuropa
Truslen om krig i Ukraine gør Europas strid om energi endnu sværere at løse
Hvis Rusland lukker for gashanerne på grund af en åben konflikt med Vesten, vil Europa løbe tør på få måneder. Der er ikke gas nok at købe andre steder. Det kan styrke atomkraft-tilhængere som Frankrig og så tvivl om Tysklands nukleare udfasning.
![Europæiske ledere som Frankrigs præsident, Emmanuel Macron, forsøger at finde et kompromis med den russiske leder, Vladimir Putin.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/254363/91821.jpg)
![Thomas Lauritzen](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5018-thomas-lauritzen-2-48.jpg)
Thomas Lauritzen
Europa-analytikerBRUXELLES: Hvis Rusland gør alvor af at invadere Ukraine og dermed udløse en lavine af hårde vestlige sanktioner, vil det i løbet af kort tid tvinge Europas gasforbrug og industriproduktion ned og potentielt skabe en energikrise på tværs af kontinentet.
”Skulle det ske, så bliver det også en udfordring for Danmark. Der ville blive gasmangel på det europæiske marked – ikke mindst i Tyskland, hvor en stor del af det danske gasforbrug kommer fra,” siger den tyske energiekspert Georg Zachmann.
Sammen med kolleger hos den anerkendte økonomiske tænketank Bruegel, hvor han er seniorforsker, har Zachmann lavet en grundig analyse af, hvordan Europa vil blive ramt, hvis Ruslands præsident Putin lukker for gashanerne.
Det korte svar er: Meget, meget hårdt. Så hårdt, at der ikke vil være alternativer nok at finde i tide.
Derfor er det ikke kun Europas fred, der er truet af krisen ved Ukraines østlige grænse. Det er også Europas energiforsyning, industriproduktion og økonomiske udvikling.
Omkring 100.000 soldater står opmarcheret nær Ukraines grænser. Vladimir Putin kræver garantier om, at Ukraine aldrig bliver optaget i NATO. Garantier, som Vesten nægter at give.
Vi er bekymrede over energisituationen i Europa, fordi den demonstrerer den sårbarhed, der ligger i at være for afhængig af en enkelt udbyder af naturgas.
Jens Stoltenberg
NATO's generalsekretær
Mens telefonerne gløder og brevene med krav og modkrav flyver frem og tilbage mellem Moskva, Washington og de europæiske hovedstæder, så ved Putin, at han har to meget stærke kort på hånden overfor Vestens overlegne økonomi og militærmagt.
Det ene er, at intet NATO-land i realiteten ønsker at optage Ukraine i alliancen med risiko for at skulle sende egne soldater afsted til den ukrainske krig. Det andet er, at Den Europæiske Union anno 2022 faktisk ikke kan fungere normalt uden russisk energi.