Advokater undrer sig over fravalg ved forbeholds-afstemning
INTERVIEW: Formanden for Advokatrådets Strafferetsudvalg, Sysette Vinding Kruse, finder det ulogisk, at lovforslaget om afskaffelse af retsforbeholdet fravælger retsakter, der vil styrke retssikkerheden i det danske retsvæsen.
![Ifølge formanden for Advokatrådets Strafferetsudvalg, Sysette Vinding Kruse, vil der ikke være væsentlige udgifter forbundet med at tilvælge en række direktiver, der kan styrke retssikkerheden i det danske retsvæsen.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/143241/21111.jpg)
![Kim Rosenkilde](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4738-kim-rosenkilde-2-48.jpg)
Kim Rosenkilde
RedaktørVi har jo i Danmark et klart forbud mod at bruge civile agenter i vores strafferetspleje. Men det ser ud som om, at det kan komme ind ad bagdøren.
Sysette Vinding Kruse
Advokat og formand for Advokatrådets Strafferetsudvalg
Det vil være hensigtsmæssigt, hvis Danmark kan deltage fuldt ud i det europæiske retspolitiske samarbejde. Sådan lyder de overordnede anbefalinger fra advokaterne i Advokatrådet.
Men der er torne i den buket af retsakter, som partierne bag afstemningen om retsforbeholdet har sammensat inden for det politimæssige og strafferetlige samarbejde. Samtidig ligger der blomster tilbage på bordet, som burde have været taget med.
Det er vurderingen fra formanden for Advokatrådets Strafferetsudvalg, Sysette Vinding Kruse, efter lovforslaget til den kommende folkeafstemning har været til afstemning.
”Vi undrer os over nogle af de ting, der vælges fra. De to hovedargumenter er, at de allerede findes, eller at det er for dyrt. Jeg tror primært, det handler om, at man synes, at noget af det er for dyrt. Men det er jo småpenge, vi taler om,” siger Sysette Vinding Kruse.
Hun peger først og fremmest på direktivet om 'ret til information under straffesager', det såkaldte 'offerdirektiv' og direktivet om 'ret til advokatbistand i straffesager', som alle er fravalgt.
Tvivlsom tolkning
Hertil kommer direktivet om retten til tolke- og oversættelsesbistand i straffesager. Direktivet griber direkte ind i en aktuel diskussion om kvaliteten eller manglen på samme af den tolkning, der foregår i danske retssale.
1. januar 2016 ophører loven om translatører, og herefter vil det ikke længere kræve beskikkelse fra en offentlig myndighed at kalde sig translatør. Potentielt til skade for retssikkerheden.
”Der har længe været et problem med tolkning i retsvæsenet. I Danmark trænger vi til en certificeringsordning, så de tolke, vi bruger i retsvæsenet, har en minimum af uddannelse og et minimum af kendskab til fagtermer. Det har de typisk ikke i øjeblikket, medmindre de er translatører,” siger Sysette Vinding Kruse.
Tolkedirektivet indeholder ikke et selvstændigt krav om, at der skal oprettes en sådan certificeringsordning, som kan sikre kvaliteten af tolkningen i forbindelse med retssager, men det pålægger medlemslandene at sikre, at tolkningen er af tilstrækkelig god kvalitet.
Men indførelsen af en certificeringsordning vil ifølge Advokatrådet være en oplagt måde at implementere den del af direktivet, som angiver, at domstolene skal sikre, at der benyttes kvalificerede tolke.
Arrestordre kræver dobbelt advokatdækning
Med direktivet om retten til information under straffesager vil der blive stillet en række minimumskrav til skriftlig information til en sigtets rettigheder ved anholdelse og retten til aktindsigt i sin sag.
Det vil ifølge Advokatrådet indebære ”væsentlige retssikkerhedsmæssige fordele sammenlignet med gældende danske regler,” fremgår det af rådets høringssvar.
”I dag foregår det mundtligt. Og der er rigtig mange gange, hvor den sigtede siger, at politiet ikke har oplyst om rettigheder, mens politiet siger det modsatte. Den slags påstand mod påstand er man jo ude over, hvis man får det på skrift,” siger Sysette Vinding Kruse.
Når det handler om direktivet om advokatbistand i straffesager og sager vedrørende den såkaldte europæiske arrestordre, er der ifølge Advokatrådet en væsentlig afvigelse i forhold til dansk lov.
Hvis et andet land ønsker en person udleveret fra Danmark i kraft af en europæisk arrestordre, vil personen for nuværende kun kunne få tildelt en dansk advokat.
Med direktivet får personen ret til både en advokat i landet, hvor vedkommende opholder sig, og i det land, der anmoder om at få personen udleveret.
”Det er jo svært for en dansk forsvarsadvokat at se, hvilke forhold og lovgivning, der gør sig gældende i andre lande. Derfor har vi sommetider af egen drift måttet tage kontakt med advokater i andre lande for at finde ud af, hvad en sag går ud på,” siger Sysette Vinding Kruse.
Hun mener ikke, at det vil blive væsentligt dyrere for de danske myndigheder. Nærmere tværtimod.
Kan man gennem en advokat fra det respektive land få at vide, hvis der blot er tale om en mindre sag, vil det mest oplagte ofte være, at den sigtede frivilligt tager afsted for at få ordnet sagen, vel vidende at de har en advokat til at hjælpe sig, når de kommer frem.
”Så behøver vedkommende ikke sidde i fængsel lang tid i Danmark med, hvad det indebærer af udgifter. Så både retssikkerhedsmæssigt, ekspeditionsmæssigt og omkostningsmæssigt er det en stor fordel at have en advokat i begge lande,” siger Sysette Vinding Kruse.
Civile agenter ad bagdøren
Hun og kollegaerne i Advokatrådet hæfter en stor del af deres opmærksomhed på nogle af de retsakter, som man fra politisk hånd har fravalgt. Men de har også kritiske bemærkninger til i hvert fald en enkelt af de akter, som et politisk flertal på forhånd har besluttet at tilslutte sig.
Direktivet om den europæiske efterforskningskendelse lægger op til, at myndigheder på tværs af landene kan pålægge hinanden at indhente oplysninger og foretage andre konkrete efterforskningsskridt.
Men direktivet indeholder også en passus om muligheden for at lade embedsmænd under dække eller med falsk identitet foretage 'diskrete undersøgelser' på tværs af grænserne.
Ifølge Sysette Vinding Kruse er der tale om nogle meget brede og elastiske formuleringer, hvor det ikke helt klart fremgår, hvad man egentlig har tænkt sig.
”Det ser problematisk ud og er noget, vi skal være meget opmærksomme på. Vi har jo i Danmark et klart forbud mod at bruge civile agenter i vores strafferetspleje. Men det ser ud, som om, at det kan komme ind ad bagdøren, hvis ikke vi passer meget på,” siger Sysette Vinding Kruse.
Hun er på det rene med, at det af direktivet fremgår, at sådanne diskrete undersøgelser skal være i overensstemmelse med dansk lov og ret. Men det er ikke nok til at betrygge hende.
”Loven kan jo ændres, hvis man med direktivet mener, at det er vigtigt, at vi får de her diskrete undersøgelser."
Tilvalg og fravalg ved afstemning
Følgende direktiver og forordninger indeholder elementer af strafferetlig og/eller efterforskningsmæssig karakter.
TILVALG
Ud over de nedenfor nævnte direktiver m.m. er partierne bag afsteminngen om retsforbeholder også enige om, at Danmark skal tiltræde det europæiske politisamarbejde i Europol, samarbejdet mellem europæiske anklagemyndigheder i Eurojust og det kommende PNR-direktiv om registrering af oplysninger om flypassagerer.
Direktivet om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager
Direktivet etablerer et samlet system til indsamling og fremskaffelse af bevismateriale i straffesager på tværs af grænserne.
Direktivet om den europæiske beskyttelsesordre og forordningen om den civilretlige beskyttelsesordre
Retsakterne giver mulighed for, at en afgørelse om en beskyttelsesforanstaltning (eksempelvis et polititilhold), der er truffet i én medlemsstat, anerkendes af en anden medlemsstat, hvis den beskyttede person befinder sig dér.
Menneskehandelsdirektivet
Direktivet har til formål at forbedre forebyggelsen og bekæmpelsen af menneskehandel og beskytte ofre for menneskehandel. Direktivet indeholder minimumsregler for, hvilke handlinger vedrørende menneskehandel der skal være strafbare og straffene herfor.
Direktivet om seksuelt misbrug af børn
Direktivet har til formål at sikre, at medlemsstaternes lovgivning om seksuelt misbrug af børn tilnærmes yderligere i forhold til den eksisterende rammeafgørelse på området. Direktivet indeholder minimumsregler for, hvilke handlinger der skal være strafbare og straffene herfor.
Cybercrimedirektivet
Direktivet har til formål at sikre, at medlemsstaternes lovgivning tilnærmes yderligere i forhold til den eksisterende rammeafgørelse på området. Direktivet indeholder minimumsregler for, hvilke handlinger vedrørende cybercrime der skal være strafbare og straffene herfor.
Direktivet om falskmøntneri
Direktivet har til formål at beskytte euroen og andre valutaer mod falskmøntneri med henblik på at sikre borgere og virksomheders tillid til ægtheden af mønter og sedler, der er i omløb i EU. Direktivet indeholder minimumsregler om, hvilke handlinger vedrørende falskmøntneri der skal være strafbare og straffene herfor.
FRAVALG
Offerdirektivet
Direktivet har til formål at sætte rammer for myndigheders behandling af ofre for kriminalitet og sikre, at ofret får passende information, støtte og beskyttelse og kan deltage i straffesagen. Direktivet indeholder bl.a. minimumsregler om information og støtte til ofre, om ofres rettigheder i forbindelse med anmeldelse, om ofres ret til at få information om sagen og om ofres ret til at deltage i straffesager
Direktivet om ret til tolke- og oversætterbistand i straffesager
Direktivet indeholder minimumsregler om retten til vederlagsfri tolke- og oversætterbistand i straffesager og i sager vedrørende fuldbyrdelse af en europæisk arrestordre samt bestemmelser om tolkningens kvalitet.
Direktivet om ret til information i straffesager
Direktivet indeholder minimumsregler om bl.a. ret til generel mundtlig information om rettigheder inden for strafferetsplejen, ret til skriftlig information om rettigheder i forbindelse med anholdelse og ret til information om adgang til aktindsigt.
Direktivet om ret til advokatbistand
Direktivet indeholder minimumsregler om, hvornår mistænkte og tiltalte i straffesager har ret til en advokat, og hvad retten til advokatbistand indebærer.
Konfiskationsdirektivet
Direktivet indeholder minimumsregler om indefrysning og konfiskation af redskaber og udbytte fra visse former for grovere kriminalitet.
Forordningen om oprettelse af et program for retlige anliggender for perioden 2014 til 2020
Programmet støtter f.eks. uddannelse af dommere og anklagere, retligt samarbejde om forebyggelse og bekæmpelse af narkotikakriminalitet og beskyttelse af ofre for kriminalitet.
Forordningen om almindelige bestemmelser om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring
Forordningen indeholder bl.a. regler om støtteberettigelse, kontrol, finansiel styring, regnskab og evaluering i forbindelse med forvaltningen af fondene på området for retlige og indre anliggender.
Kilde: Forslag til lov om omdannelse af retsforbeholdet til en tilvalgsordning