Ny aftale giver fonde mindre forskning for pengene
Ny aftale giver fondene mindre forskning for pengene, men sikrer til gengæld stabilitet og åbenhed i samarbejdet med universiteterne. Tilfredse parter roser aftalen for at skabe tillid og fælles spilleregler.
![Etableringen af Den Nationale fødselskohorte med data fra 100.000 kvinder og børn blev støttet af blandt andet Danmarks Grundforskningsfond, Helsefonden, Augustinusfonden, Egmont Fonden og Apotekerfonden.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/275296/116938.jpg)
![Mikala Satiya Rørbech](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5497-mikala-satiya-roerbech-2-48.jpg)
Mikala Satiya Rørbech
RedaktørFredag kunne Danske Universiteter og seks af de største fonde herhjemme meddele, at de har indgået en aftale om, at fondene fremover skal dække en større del af universiteternes afledte omkostninger ved at bedrive forskning.
I praksis betyder det at de milliarder af kroner, som fondene tilsammen skyder i dansk forskning ikke længere kun skal dække specifikke forskningsprojekter. For hvert årsværk i et fondsstøttet projekt, følger der fremover en ekstra check til universiteternes ledelse, som så selv kan fordele pengene, så de bedst muligt understøtter den samlede forskningskapacitet.
Med mindre fondene øger deres forskningsbevillinger, vil der altså være færre fondsmidler til de projekter, som udvælges i åben konkurrence. Eksempelvis estimerer man i Lundbeckfonden at med den nuværende projekt-portfolio støttet af Lundbeckfonden vil cirka 22 procent af bevillingerne fremover gå til afledte omkostninger mod 10 procent af de nuværende bevillinger.