DTL: Danmark bør give tilskud til el-lastbiler ligesom i Tyskland
Finansloven er en oplagt mulighed for at sætte gang i den grønne omstilling på transportområdet. Det gælder både øget kapacitet og satsning på el-lastbiler, skriver Ove Holm.
![Hvordan man end vender og drejer det, så vil øget kapacitet på vogntogene være et parameter, der ikke alene bidrager til en mere effektiv logistik, men også sparer samfundet for unødige CO2-udledninger, skriver Ove Holm.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/272663/113765.jpg)
![Ove Holm](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/1208/ove-holm.jpg)
Ove Holm
Underdirektør, erhvervspolitisk chef, DTL - Danske VognmændDet er ikke en tilbagevendende begivenhed, at vejgodstransporten bliver begunstiget på årets finanslov. Derfor er forventningerne til dette års finanslovsforslag som vanligt ikke sat højt i branchen.
Hvad skal den kommende finanslov indeholde på transportområdet?
Et nyt finanslovforslag står for døren og med det en mulighed for at sætte en ny retning for transportpolitikken i Danmark.
Altinget Transport åbner derfor for en temadebat, hvor vi spørger en række af sektorens aktører, om hvad de ønsker en ny finanslov skal indeholde.
Om temadebatter:
I Altingets temadebatter deltager en række aktører, som skriver debatindlæg om aktuelle emner.
Alle indlæg er alene udtryk for skribenternes holdning, og indlæg i Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Har du et vigtigt input til debatten og vil deltage? Kontakt Altingets debatredaktion på [email protected].
Men selv om det ikke måtte blive til milde gaver fra oven, har politikerne på deres mission for en grønnere verden i forvejen lagt line ud til grøn udvikling af de tunge transporter.
Den line kan man ikke hive ind igen. Og den kræver i sagens natur at blive bundet op på offentlige, grønne investeringer, hvis det for alvor skal batte noget.
Investeringer, der bør afspejle sig i finanslovsforslaget for 2024.
Øget kapacitet
Jeg vil godt lægge vægt på transportens produktionsapparat - nemlig køretøjerne: Færdselsstyrelsen sendte før sommerferien et længe ventet udkast til en revideret vægt- og dimensionsbekendtgørelse til høring i branchen.
Udspillet bliver generelt modtaget positivt hos DTL – Danske Vognmænd, for en række forslag til højere vægt og større længde på køretøjerne bevirker, at kapaciteten øges mærkbart. Mere gods kan flyttes for den samme CO2-udledning.
Det har hele tiden været branchens store ønske, at totalvægten på de syvakslede vogntog også øges, men det ser desværre ikke ud til at blive tilfældet i første omgang.
Ved at udelade netop denne kapacitetsforbedring bliver en stor del af den tungeste transport ikke omfattet af de nye regler: Den tunge entreprenørkørsel, kørslen for landbrug, industri osv., som i dag næsten udelukkende foregår med syvakslede vogntog.
Vi ved sådan set godt, hvad der holder politikerne tilbage: Indtil videre har der nemlig ikke været foretaget den nødvendige række konsekvensberegninger om særligt vejslid og belastning af broer for at fastsætte cost-benefit.
Altså en beregning af hvad det koster på vejbudgettet at sætte noget mere vægt på vogntog, der allerede kører på vejene. Dette til trods for at man i årevis har vidst hos myndighederne, at disse beregninger burde foretages.
Det, som erhvervet derfor beder om i den forbindelse, er, at der på Finanslovsforslaget for 2024 afsættes midler til at få foretaget disse undersøgelser, så vi kan komme videre ad dette spor.
Det vil nemlig spare samfundet for betragtelige CO2-udledninger frem til det tidspunkt, hvor el-lastbilerne helt har taget over på vejene.
Hvordan man end vender og drejer det, så vil øget kapacitet på vogntogene altså være et parameter, der ikke alene bidrager til en mere effektiv logistik, men også sparer samfundet for unødige CO2-udledninger.
Hvor meget, man er villig til at veksle slid med CO2-besparelser, er så en politisk beslutning.
Se mod Sverige
DTL mener også, at den oprindelige svenske løsning med de såkaldte dobbelt-trailer-vogntog vil være oplagt at anvende på de danske veje.
Dobbelt-trailer-vogntog består af en trækkende enhed (lastbilen) tilkoblet to sættevogne efter hinanden, så den samlede længde stiger med cirka 9 meter i forhold til de nuværende modulvogntog.
DTL mener, der bør afsættes midler på finansloven til, at forsøgsordningen med dobbelt-trailer-vogntog udstrækkes til at være nogenlunde landsdækkende
Ove Holm
Erhvervspolitisk chef, underdirektør, DTL – Danske Vognmænd
Tidligere regeringer kunne godt se gevinsterne ved denne kombination, så den blev allerede medtaget under arbejdet i regeringens klimapartnerskab i 2019/2020.
Et af hovedforslagene var et storskalaforsøg, som skulle dække de mest brugte statslige veje på tværs af landsdelene.
For DTL var det samtidig afgørende, at forsøget også er grænseoverskridende og kan koble sig på den svenske pendant uden bureaukratiske forhindringer.
Desværre blev forsøget af regeringen kogt ned til en strækning fra Aarhus til Taastrup uden i øvrigt at medtage andre centrale transportcentre og -korridorer.
Den nuværende regering har dog været i gang med at ”lappe” på forsøget, idet transportministeren har kigget på mulighederne for at forlænge forsøgsordningen fra Taastrup til den svenske grænse og måske også frem til den tyske grænse.
DTL mener, der bør afsættes midler på finansloven til, at forsøgsordningen med dobbelt-trailer-vogntog udstrækkes til at være nogenlunde landsdækkende.
Den slags skal betragtes som en investering, der på CO2-regnskabet giver pengene mangefold igen. Og så er der faktisk tale om at plukke de lavthængende frugter på CO2-træet – en øvelse regeringen desværre ikke er særlig god til.
Tilskud til el-lastbiler
Skal det virkelig batte noget med den grønne omstilling, er politikerne også nødt til seriøst at overveje investeringstilskud til el-lastbiler, som kan skære toppen af de uhyrlige priser, der er blevet sat på disse køretøjer i markedet.
Så selv om regeringen regner med, at der i 2025 kun er fire procent lastbiler, der kører på el på de danske veje, kan disse meget vel ende med at være tyske
Ove Holm
Erhvervspolitisk chef, underdirektør, DTL – Danske Vognmænd
Prisen på en eldrevet lastbil er næsten tre gange højere end på en konventionel diesellastbil. I dag kører kun et par hundrede el- eller hybridlastbiler rundt på vejene blandt de godt 50.000 konventionelle lastbiler – inklusiv udenlandske.
Det siger næsten sig selv, at formålet med investeringstilskuddet skal være at stimulere private virksomheder og offentlige organisationer til at investere i el-lastbiler som en erstatning for konventionelle dieselbaserede lastbiler.
Og det skaber behov for investeringer i milliardklassen over 2024, så også de små og mellemstore virksomheder kan være med.
I Tyskland giver staten tilskud til 80 procent af merprisen for nulemissionslastbiler, hvilket på sigt kan blive et alvorligt konkurrenceparameter for de danske vognmænd, når der skal bydes på transportopgaver.
Så selv om regeringen regner med, at der i 2025 kun er fire procent lastbiler, der kører på el på de danske veje, kan disse meget vel ende med at være tyske.
Vel vidende, at alt dette er blevet sagt op til flere gange før, vover vi det ene øje for, at Folketinget med finansloven for 2024 for alvor indser, at grøn omstilling koster. Også for statskassen.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/1208/ove-holm.jpg)