Ministerium utilfreds med Miljøklagenævnet
![Husdyrsagerne giver stadig problemer, viser årsrapporten fra Miljøklagenævnet.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/112681/4079.jpg)
![Anders Jerking](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4601-anders-jerking-2-48.jpg)
Anders Jerking
RedaktionschefDet er især sagerne på husdyrområdet, der vælter læsset i Miljøklagenævnet. Selv om antallet af medarbejdere er blevet øget, og antallet af afsluttede sager er mere end fordoblet, så er bunken med uafsluttede sager vokset fra 1.099 sager i 2008 til 1.176 sager i 2009. Ligeledes er sagsbehandlingstiden steget markant fra 418 dage i 2008 til 574 dage i 2009 - det vil sige, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid nu er mere end halvandet år.
Af årsrapporten fremgår det, at nævnet hverken har nået de resultatmål, der blev sat for afsluttede husdyrsager eller afsluttede sager inden for andre områder. Nævnet har heller ikke formået at nå målene om at nedbringe bunken med gamle sager. Som forklaring anfører nævnet, at nye medarbejdere er blevet ansat senere end forventet, og at indkøring og oplæring ligeledes har taget længere tid end planlagt.
Samlet set når nævnet en målopfyldelse på 32 procent.
"Miljøministeriets departement anser årets resultatopfyldelse som utilfredsstillende," hedder det i årsrapporten.
Heller ikke i Landbrug & Fødevarer er man tilfreds med årsrapporten, som organisationen har læst med bekymring.
"Vi er bekymrede over, at sagsbehandlingstiden bare stiger og stiger. Det betyder, at vores virksomheder og landbrug må sande, at de skal vente endnu længere tid på at få afgjort deres sager," siger miljøchef Anette Christiansen.
Der har i lang tid været politisk fokus på bunkerne med husdyrgodkendelser, der både hober sig op i kommunerne og senere i Miljøklagenævnet. Derfor besluttede regeringen og Dansk Folkeparti i den nye landbrugspakke at afsætte ekstra 25 millioner kroner til at nedbringe sagsbehandlingstiden i Miljøklagenævnet. Det glæder Anette Christiansen.
"Men det er vigtigt, at de midler så anvendes til at nedbringe sagsbehandlingstiden, ellers er vi jo lige vidt."
Nye initiativer på vej
I landbrugspakken blev det også besluttet at tage initiativ til en anmeldeordning, der vil give mulighed for at foretage mindre ændringer i bedriften uden at skulle søge om ny miljøgodkendelse. Det skal lette sagspresset i kommunerne. Landbrug & Fødevarer hilser initiativet velkomment, og det samme gør Danmarks Naturfredningsforening, der står bag mange af klagerne over kommunernes afgørelser.
"Der kan godt være en fornuft i anmelderordningen, fordi kommunernes sagsbehandling er så presset. Vi vil gerne være med til at se på, hvor snittet skal ligge, så kommunerne kan bruge kræfterne, hvor der er mest at hente," siger landbrugsmedarbejder i DN, Thyge Nygaard, der understreger, at foreningen ikke kender den endelige udformning af forslaget.
Ud over forslagene fra landbrugspakken behandler Folketinget i øjeblikket et lovforslag om at sammenlægge Miljøklagenævnet og Naturklagenævnet. Også det skal nedbringe sagsbehandlingstiden. I Landbrug & Fødevarer tvivler Anette Christiansen imidlertid på effekten.
"Forslaget om sammenlægning af nævnene er ikke nok til at nedbringe sagsbehandlingstiden. Helt grundlæggende er der behov for en enklere miljølovgivning, så tingene ikke er så indviklede," siger hun.
Hun mener desuden, at der er behov for at se på Miljøklagenævnets mulighed for fuld prøvelsesret, der betyder, at nævnet kan tage hele sagen op - og ikke kun den del, der er blevet klaget over.
"Man burde se på, om det er nødvendigt," siger Anette Christiansen.
Færre sager i Naturklagenævnet
Også Naturklagenævnet har offentliggjort sin årsrapport. Her fremgår det, at nævnet har nedbragt bunken af uafsluttede sager fra 1.211 i 2008 til 1.007 i 2009. Også sagsbehandlingstiden er faldet en anelse fra 190 dage til 185 dage i gennemsnit. Naturklagenævnet når dog ikke resultatmålene om hverken sagsbehandlingstid eller afslutning af gamle sager. Målopfyldelsen når op på 53 procent, hvilket i årsrapporten betegnes som "ikke helt tilfredsstillende".