Dagens overblik: DF går til kamp mod uddannelsessnobberi med ny 2030-plan
I dagens ferieoverblik runder vi en ny meningsmåling, som spår Socialdemokratiet det dårligste valg i over 100 år. Og i Ukraine venter de stadig på 70 danske kampvogne ud af de 100, vi har lovet dem.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/280171/122830.jpg)
![Søren Elkrog Friis](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4838-soeren-elkrog-friis-2-48.jpg)
Søren Elkrog Friis
MagasinredaktørVelkommen til Altingets overblik over påskens vigtigste nyheder.
Vi starter hos Dansk Folkeparti, som fastholder traditionen med at udsende politiske udspil, når det øvrige politiske Danmark er på vej i feriedvale.
Denne gang med en 2030-plan, som samlet set skaffer bedre velfærd og skattelettelser for 105 milliarder kroner. Det er første gang i partiets 28-årige historie, at de præsenterer en sammenhængende økonomisk plan.
Dagens overblik er et format, som kun lejlighedsvist optræder på Altinget.dk.
Mandag den 25. marts, tirsdag den 26. marts og onsdag den 27. marts giver vi dig overblik over de vigtigste historier fra andre medier.
Planen skal vise, at Dansk Folkeparti er et ansvarligt parti, der ikke kun deler penge ud, men som også har en plan for, hvor de skal findes, forklarer partileder Morten Messerschmidt til TV2.
Dansk Folkeparti vil blandt andet gøre op med "uddannelsessnobberi" ved at omlægge SU'en på kandidatuddannelser til lån. Pengene skal i stedet bruges på at gøre elevlønnen skattefri på erhvervsuddannelser.
Dansk Folkeparti forslår også af afskaffe udviklingsbistanden og i stedet afsætte et betydeligt mindre beløb til en nødhjælpspulje målrettet flygtninge i nærområdet, skriver Ritzau ifølge Kristeligt Dagblad.
Vælgerne svigter Socialdemokratiet
Påsken starter sløjt for regeringen, som i en ny gallupmåling sammenlagt står til 35,3 procent af stemmerne og 64 mandater. Ved valget i 2022 fik regeringen til sammenligning 50,1 procent af stemmerne og 89 mandater, kan man læse i Berlingske.
Konkret står Venstre til 9,9 procent af stemmerne, og står dermed til at tabe fem mandater siden valget. Moderaterne står ifølge meningsmålingen til 5,4 procent af stemmerne mod 9,3 ved valget.
Men den nye måling gør særligt ondt på Socialdemokratiet, som høstede 27,5 procent af stemmerne ved Folketingsvalget i 2022, men nu kun står til 20 procent af stemmerne - hvilket betyder et tab på 14 mandater.
Hvis der var valg i morgen, ville det betyde det dårligste resultat for Socialdemokratiet i mere end hundrede år. Ifølge Rune Stubager, valgforsker og professor ved Aarhus Universitet, er det den foreløbigt laveste gallupmåling siden valget.
"Man kan roligt sige, at regeringen befinder sig i en vælgerkrise. De har næsten tabt en tredjedel af deres vælgere siden valget," siger han til Berlingske.
Ukraine savner danske kampvogne
Der går næppe en dag uden historier om, at Ukraine savner ammunition og militært isenkram i krigen mod Rusland.
Nu viser det sig, at flertallet af de 100 kampvogne, som regeringen sidste år vedtog at donere til Ukraine, stadig ikke er nået frem, skriver Jyllands-Posten.
De danske kampvogne skulle være leveret i løbet af 2023. Forsvarsministeriet vil ikke oplyse, hvor mange kampvogne ukrainerne har modtaget, men ifølge tyske myndigheder er der foreløbig kun tale om 30.
"Donationer i den her skala og i det her tempo er ubetrådt land for os alle sammen. Det er aldrig set før, og derfor vil der undervejs opstå udfordringer," siger forsvarsminister Troels Lund Poulsen (V) til Jyllands-Posten.
Regeringen mangler viden om klimafoder
Og mens de i Ukraine savner danske kampvogne, savner regeringen viden om det klimafoder, som ellers i deres egen klimapolitik var udpeget til at nedbringe klimaaftrykket betydeligt fra de danske køer.
Flere eksperter kritiserede i efteråret regeringen for ikke at have undersøgt eventuelle dyrevelfærdsmæssige konsekvenser af at bruge nyt klimafoder, som kan nedbringe udledningerne af metan fra køer.
Udadtil har regeringen afvist kritikken, men ifølge Information viser et notat rundsendt til medlemmerne af Folketingets miljø- og fødevareudvalg, at regeringen nu selv har bedt den europæiske myndighed for fødevaresikkerhed om at inddrage dyrevelfærd i sine vurderinger af fodertilsætningsstofferne.
Ifølge Dyrenes Beskyttelse er det en vigtig indrømmelse fra regeringen.
"Vi kan kun være glade for, at ministeren nu i lighed med forskerne mener, at dyrevelfærden ikke er belyst godt nok. Selvfølgelig skal man ikke satse på en løsning, hvor dyrevelfærden ikke er ordentligt undersøgt," siger landbrugspolitisk chefkonsulent Sophie Hastrup Christensen til Information.