Her er køreplanen for OK23 – og et lynkursus i overenskomstforhandlinger
De private overenskomstforhandlinger er på forhånd udråbt til at blive ekstremt vanskelige. Men hvem forhandler hvornår? Og hvornår skal vi hamstre gær, hvis det ender i storkonflikt? Få svarene i Altingets guide til OK23.
![Døren til Forligsinstitutionen i marts 2020, hvor byggebranchens forhandlinger var gået i hårdknude. Dengang sikrede Covid-19 en blød landing, men i foråret 2023 er der igen lagt op til drama.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/265165/105069.jpg)
![Søren Elkrog Friis](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4838-soeren-elkrog-friis-2-48.jpg)
Søren Elkrog Friis
MagasinredaktørHvad er et spydspidsforlig? Under hvilke omstændigheder kan der komme storkonflikt? Og hvornår?
Overenskomstsystemet rummer sin egen logik, som ikke altid er så logisk for andre end forskere, forligsmænd og fagbosser.
Læs denne lynguide, hvis du vil være på forkant med de vigtigste termer, nøgledatoer og scenarier for de private overenskomstforhandlinger (OK23).
Vi tør næsten med garanti love, at det ikke kommer til at gå stille af sig.
Startskuddet
Onsdag 4. januar indledes forhandlingerne på industriens område med et sættemøde mellem CO-Industri og Dansk Industri. Herefter er OK23 officielt fløjtet i gang.
Fredag den 6. januar lyder startskuddet til forhandlingerne på transportområdet, som omfatter knap 40.000 ansatte.
Torsdag 12. januar indledes forhandlingerne på byggeriets område, som omfatter knap 180.000 lønmodtagere. Herefter følger forhandlinger for de øvrige brancher.
De private overenskomstforhandlinger omfatter omkring 600.000 lønmodtagere, men resultaterne har en kraftig afsmittende effekt på det øvrige private arbejdsmarked samt den offentlige sektor, hvor lønniveauet følger den private sektor.