Måling: Ét emne topper vælgernes dagsorden ved EU-valget
Den grønne dagsorden er det vigtigste emne for danskerne, når de går i stemmeboksen ved søndagens europaparlamentsvalg. Men sikkerhedspolitikken er en hård konkurrent, og valgforsker er overrasket over, at vælgerne holder så stædigt fast i de grønne prioriteter.
![Klimademonstration foran Christiansborg.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/282672/126034.jpg)
![Simon Friis Date](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4941-simon-friis-date-2-48.jpg)
Simon Friis Date
Redaktør, Altinget KlimaDagsordenen er under pres i hele Europa.
Men danskerne holder fast i, at det grønne område er det vigtigste emne ved europaparlamentsvalget, der afholdes søndag.
43 procent af danskerne peger på klima og miljø som et af de tre vigtigste emner, som det kommende Europa-Parlament skal tage sig af.
Det er mere end de 41 procent, som har peget på sikkerheds- og forsvarspolitik, herunder krigene i Ukraine og Mellemøsten. Målingsusikkerheden på tre procentpoint gør dog, at de to emner i statistisk forstand deler førstepladsen.
Undersøgelsen er gennemført mellem 28. maj og 3. juni og følger op på en tilsvarende måling fra februar, der viste stort set identiske politiske prioriteter hos de danske vælgere.
Dengang pegede 45 procent af vælgerne på klima og miljø, mens sikkerhedspolitikken var blandt de vigtigste emner for 40 procent af vælgerne.
At klima- og miljøpolitikken formår at holde pladsen øverst på vælgernes dagsorden, havde Søren Damsbo-Svendsen, der er valgforsker ved Københavns Universitet, dog ikke ventet.
”Det er interessant og overraskende, at de danske vælgere har den her kontinuitet, hvor det grønne område er i toppen og hvor knap halvdelen af vælgerne peger på det her emne,” siger Damsbo-Svendsen, der blandt andet forsker i vælgernes holdning til klimapolitikken.
Ingen grøn nedtur i Danmark
Den europæiske valgkamp har hidtil handlet meget lidt om klima- og miljøpolitik. Og den opmærksomhed, emnet har fået, har mest handlet om nedskalerede ambitioner på det grønne område. I en række lande er modstand mod klimapolitik begyndt at blive en stærk politisk platform.
Også i dansk politik er denne modstand begyndt at vokse frem. Danmarksdemokraterne har længe markeret sig som skarpe modstandere af en CO2-afgift på landbruget og anden klimaregulering, og senest har Dansk Folkeparti truet med at trække sig fra klimaloven.
Men det er stadig nyt, at partierne er begyndt at udfordre den store klimapolitiske konsensus, som blev formet i tiden omkring folketingsvalget i 2019 og klimaloven. Og derfor går der ifølge Søren Damsbo-Svendsen formentlig lidt tid, før vi får svar på, om der også vil være stemmer at hente på at udfordre klimapolitikken i Danmark.
Men indtil videre er danskernes grønne prioriteter mere stabile end valgforskeren ville have gættet på.
”Der går historier om, at den grønne dagsorden går ned,” opsummerer Søren Damsbo-Svendsen, ”og det er muligvis rigtigt. Men de her tal fortæller, at det så ikke er i Danmark.”
Politisk kamp om det grønne
Ditte Brasso Sørensen, der er senioranalytiker ved Tænketanken Europa, er mindre overrasket over, at danskerne holder fast i de grønne prioriteringer.
”Det mest opsigtsvækkende er, at det grønne område nu har fået en udfordrer. Der er nu to emner på toppen af dagsordenen: Det grønne og sikkerhedspolitikken, og der er reelt ingen forskel på dem,” siger hun.
Ifølge Brasso Sørensen er det også værd at nævne, at danskernes grønne standhaftighed skiller sig ud i forhold til resten af Europa, hvor andre undersøgelser tyder på, at især økonomi, sundhed og migration scorer højt. Og hvor især sikkerhedspolitikken er kravlet op som en af de helt store dagsordener på det seneste.
”Det bliver interessant at se i de kommende år, om Danmark bliver ved med at skille sig ud, eller om vi kommer til at følge med de andre lande,” siger hun.
Og netop den bevægelse holder Søren Damsbo-Svendsen også øje med.
Ifølge valgforskeren er klimapolitikken på vej ind i en mere fordelingspolitisk fase. Det ser man allerede politikere profitere på i resten af Europa. Det har endnu ikke slået igennem i Danmark, men det kan det meget vel gøre i de kommende år, hvis opbakningen til den grønne omstilling begynder at vende i Danmark, i takt med, at den bliver mere politisk.
”Det er nu, den grønne omstilling begynder at koste noget. Ressourcerne skal fordeles, og nogle folk kommer til at miste deres arbejde og skal finde et andet.”
”Det er svært at sige, hvor heftig den politiske kamp bliver. Men det er et emne, som er på vej til at blive mere politisk.”
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/28882/ditte-maria-brasso-soerensen.jpg)