Politireform koster uddannelser en halv milliard
MÅLRETNING: Uddannelsesministeren vil have sektoren til at bruge en halv milliard mindre på markedsføring de kommende år. Men uddannelserne ser det som en forpligtelse at informere, siger rektor på professionshøjskolen Absalon og direktør for Danske Universiteter.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/197118/69755.jpg)
![Chris Lehmann](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5270-chris-lehmann-2-48.jpg)
Chris Lehmann
RedaktørDen nye politireform, som regeringen offentliggjorde i mandags kommer til at koste landets gymnasiale og videregående uddannelser en halv milliard mellem 2021 og 2024.
Ifølge regeringen skal besparelsen findes i institutionernes markedsføringsbudgetter, som Socialdemokratiets uddannelses- og forskningsordfører Bjørn Brandenborg tirsdag kaldte "uhørt høje" i et tweet.
Rektor på Region Sjællands professionshøjskole Absalon, Camilla Wang mener dog, at mindre markedsføringsbudgetter kommer til at koste på kvaliteten af uddannelserne, blandt andet fordi nye studerende er mindre afklarede med deres studievalg, og ved lavere optag, fordi uddannelserne ikke er synlige nok:
"Det er fair nok at have den holdning, at budgetterne er for høje, men man skal være klar over, hvad den besparelse kan koste i den anden ende, med mindre afklarede studerende og dem, der slet ikke kommer ind," siger hun.
Det er irriterende, at vi alle skal udskammes som nogle, der kun er interesseret i at gøre opmærksom på os selv, fordi der visse steder kan være et problem,
Camilla Wang
Rektor, Professionshøjskolen Absalon
Forslaget skal ifølge uddannelsesminister Ane Halsboe-Jørgensen forhindre, at uddannelser bruger penge på at konkurrere om de samme studerende i et meningsløst nulsumsspil.
"Jeg vil gerne i fællesskab med vores uddannelser se på, hvordan vi centralt kan hjælpe dem til, at besparelsen bliver fundet på reklamer. Så vi kan lave fælles retningslinjer eller en fælles ramme for, hvordan vi gør det. Det er klart, at hvis naboinstitutionen bliver ved med at have glitrende annoncer i bussen eller i biografen, så er man nødt til at følge med. Vi skal gå fælles ind i det," siger hun.
Uddannelser i provinsen har det svært uden reklame
Men ifølge Camilla Wang er det ikke en situation, professionshøjskolerne oplever:
"For professionshøjskolernes vegne er der ikke så meget kamp om de studerende, fordi vi er funderet i regionerne. Vi skal bare have alle i vores region med. Derfor skal man ikke fra ministeriets side skære alle over uddannelser en kam," siger hun.
Hun medgiver dog, at ministeren kan have en pointe i at ville tøjle markedsføringsbudgetterne på nogle uddannelser: