Regeringen løber fra løfte om at lade erhvervslivet betale egne skattelettelser
SVM-regeringen lovede i regeringsgrundlaget at skære to milliarder i erhvervsstøtten for at finansiere skattelettelser til erhvervslivet. Men nu lader regeringen statskassen betale halvdelen af regningen. "Det er jo sort på hvidt et løftebrud," siger ordfører.
![I juni præsenterede regeringen en ny erhvervspakke med skattelettelser for 1,8 milliarder kroner, hvor regningen deles lige over ved at sanere erhvervsstøtten for 900 millioner kroner og finansiere resten fra råderummet. Men i regeringsgrundlaget lovede regeringen, at alle skattelettelserne skulle betales ved at skære i erhvervslivets støtte.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284211/128156.jpg)
![Marie Møller Munksgaard](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5361-marie-moeller-munksgaard-2-48.jpg)
Marie Møller Munksgaard
JournalistErhvervslivet slipper med en halvt så stor regning som forventet for regeringens nye skattelettelser til danske virksomheder.
Det står klart med en ny melding fra Venstre, der bekræfter over for Altinget, at regeringen aflyser sin plan om at skære yderligere en milliard af erhvervsstøtten.
I SVM’s regeringsgrundlag står, at skattelettelser på blandt andet generationsskifteskatten og en forhøjelse på fradraget til forskning og udvikling skal finansieres ved at skære i erhvervsstøtten for to milliarder kroner.
Men da regeringen i juni præsenterede en erhvervspakke med selvsamme skattelettelser for 1,8 milliarder kroner, skulle statskassen pludselig betale halvdelen af regningen, mens erhvervsstøtten kun finansierer 900 millioner kroner.
Dermed løber regeringen fra løftet om at lade erhvervslivet betale for egne skattelettelser gennem erhvervsstøtten. Det vurderer Søren Hove Ravn, der er lektor ved Økonomisk Institut på Københavns Universitet.
Det er jo sort på hvidt et løftebrud.
Lars-Christian Brask (LA)
Folketingsmedlem og tidligere erhvervsordfører
"I regeringsgrundlaget var der lagt op til, at erhvervslivets skattelettelser skulle finansieres fuldt ud gennem en sanering af erhvervsstøtten. Her har regeringen tilsyneladende ombestemt sig, idet omtrent halvdelen af finansieringen nu i stedet kommer fra det finanspolitiske råderum," siger han.
Dropper omlægning af erhvervsstøtten
I februar kom en ekspertgruppe ellers med anbefalinger til, hvordan erhvervsstøtten kan sløjfes for to milliarder kroner. Det var planen, at de herefter skulle komme med anbefalinger til, hvordan man kan løfte arbejdsudbuddet med 4.000 personer via erhvervsstøtten.
Det er nu droppet, da regeringen ikke vil ændre mere på erhvervsstøtten ud over de tre ordninger, der sløjfes for 900 millioner kroner i erhvervspakken.
Det bekræfter Venstres erhvervsordfører, Louise Schack Elholm, overfor Altinget.
"Vi kommer ikke til at lave endnu en runde på erhvervsstøtten," siger hun og uddyber:
"Man er gået grundigt til undersøgelsen af erhvervsstøtten, og ekspertgruppen har givet os gode retningslinjer for, hvad vi kan gøre i fremtiden. Vi er tilfredse med det, der er kommet indtil videre, så vi ser ikke behov for at gøre yderligere," siger Louise Schack Elholm.
Hvad har ændret sig, fra at regeringen laver en ekspertgruppe, der skal hjælpe med at skære erhvervsstøtten for to milliarder og omlægge den, så den løfter arbejdsudbuddet, til at I nu er tilfredse med kun at droppe tre støtteordninger for 900 millioner?
"Jeg synes, de har lavet et rigtig godt stykke arbejde. De har vendt det hele på hovedet. De har ikke taget de politiske briller på. De har taget de økonomiske, rationelle briller på. Det var det, vi bad dem om. Og det er sådan et indspark, der er godt at få fra fagfolk. Det har vi så behandlet politisk, og der er vi så nået frem til de resultater, vi er nået frem til."
Altinget har igennem ti dage forsøgt at få et interview med erhvervsminister Morten Bødskov (S) for at få ham til at bekræfte, at regeringens videre arbejde med erhvervsstøtten er droppet, og for at spørge hvorfor. I en skriftlig kommentar svarer han:
"Vi har været erhvervsstøtten efter i sømmene, og det har frigivet 900 millioner kroner, som vi sender tilbage til erhvervslivet gennem nye initiativer som for eksempel et permanent fradrag for F&U på 120 procent."
Et "sort på hvidt løftebrud"
Det er et klokkeklart løftebrud, når regeringen vælger at lade statskassen betale halvdelen af skattelettelserne til dansk erhvervsliv.
Sådan lyder reaktionen fra Lars-Christian Brask fra Liberal Alliance, der er tidligere erhvervsordfører og har siddet med i forhandlinger om omlægning af erhvervsstøtten.
"Det er jo sort på hvidt et løftebrud. Hvis vi som politikere skal have troværdighed, er det vigtigt, at vi rent faktisk gør det, vi siger vi vil gøre," siger han.
Lars-Christian Brask mener samtidig, at det er "uambitiøst" af regeringen kun at sanere erhvervsstøtten for 900 millioner kroner. Stod det til ham, skulle man skære op til ti milliarder kroner af erhvervsstøtten for så i stedet at sænke selskabsskatten.
Vi er tilfredse med det, der er kommet indtil videre, så vi ser ikke behov for at gøre yderligere.
Louise Schack Elholm (V)
Erhvervsordfører
"Vi har en god økonomi. Så regeringen har nok vurderet, at det var lettere at slutte det på den her måde, hvor man har gjort lidt, men ikke trådt nogen over tæerne. Det er bare ikke den bedste måde at styrke dansk erhvervsliv," siger han.
I sin skriftlige kommentar til Altinget understreger erhvervsminister Morten Bødskov, at Folketingets partier "har været velkomne til at komme med deres egne idéer og forslag til andre ordninger, der burde saneres".
"Men nu er det sådan, at et bredt flertal i Folketinget inklusiv Liberal Alliance har bakket op om vores forslag," udtaler han.
Dansk politiks nye valuta
Udover løftet om at sanere erhvervsstøtten står der også i regeringsgrundlaget, at SVM-regeringen vil øge arbejdsudbuddet med 4.000 personer ved at ændre støtten til erhvervslivet.
Det skal samlet set bidrage til regeringens mål om at løfte arbejdsudbuddet med 45.000 frem mod 2030.
Men det er nu droppet, bekræfter Louise Schack Elholm. Dette på trods af at en samlet regeringstop sidste sommer slog fast, at den nye valuta i dansk politik ikke er penge, men arbejdskraft.
Regeringen har dog stadig en ambition om at øge arbejdsudbuddet til 45.000, fremgår det af den nye erhvervspakke fra juni.
"Men i forhold til arbejdsudbud på erhvervsstøtten, mener vi ikke, at vi skal gå videre den vej," siger Louise Schack Elholm.
Louise Schack Elholm kan dog ikke svare på, hvor de 4.000 personer skal findes, når det ikke skal være gennem erhvervsstøtten.
"Det er jeg sikker på nok skal udfolde sig i fremtiden," siger hun.
Dansk Erhverv ærgrer sig
Hos Dansk Erhverv er administrerende direktør Brian Mikkelsen skuffet over, at regeringen aflyser målet om at hæve arbejdsudbuddet via erhvervsstøtten.
"Det er ærgerligt, at regeringen på dette område aflyser ambitionerne om at øge arbejdsudbuddet med 4.000," siger han.
Han understreger, at han fortsat regner med, at regeringen indfrier planen om at øge arbejdsudbuddet med 45.000 personer i 2030.
"Det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at vi håber, at regeringen vil være endnu mere ambitiøse på området. For vores medlemmer oplever fortsat, at det er vanskeligt at finde den rigtige arbejdskraft," siger Brian Mikkelsen.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/30/morten-boedskov.jpg)
Morten Bødskov
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/14475/soeren-hove-ravn.jpg)
Søren Hove Ravn
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/2711/louise-schack-elholm.jpg)