Regeringens klimaeksperter: Energiafgrøder kan få central rolle i opfyldelsen af klimamålene
Hvis Danmark skal nå de langsigtede klimamål, kan det blive nødvendigt at reservere store dele af landbrugsarealet til at producere energiafgrøder, vurderer Klimarådet.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/283938/127757.jpg)
![Andreas Arp](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5173-andreas-arp-2-48.jpg)
Andreas Arp
Journalist og redaktørKornmarker dominerer i dag det danske landskab massivt, men i en ikke så fjern fremtid kan det meget vel være piletræer, man kommer til at se fylde på landbrugsarealerne.
Biogent kulstof bliver også en central ressource i mange andre landes bestræbelser på at nå klimamål, og derfor er vi nødt til at producere biomasse selv.
Peter Møllgaard
Forperson i Klimarådet
Hvis Danmark skal nå sine klimamål, kan det således blive nødvendigt at reservere store arealer til produktion af afgrøder til energiformål og til at trække drivhusgasser ud af atmosfæren.
Det vurderer regeringens uafhængige ekspertorgan Klimarådet i en ny analyse.
I rapporten har eksperterne opstillet to scenarier for, hvordan Danmark kan nå målet om enten en 100 procent eller 110 procents reduktion af drivhusgasserne i 2050.
"For at opfylde klimamålene på en globalt ansvarlig måde, bliver Danmark nødt til at holde regnskab med vores forbrug af kulstof. Det indebærer, at vi skal undgå en nettoimport af biomasse til energiformål og kulstoflagring, og i Ny Hverdag-scenariet betyder det, at vi får brug for store arealer til energiafgrøder," siger forperson Peter Møllgaard.
Læs mere om scenarierne i den nye rapport her.
Konkret lægger Klimarådet op til, at energiafgrøderne kan komme til at fylde mellem 12 og 25 procent af landbrugsarealet i 2050 i Ny Hverdag-scenariet.