For lidt? Sundhedsøkonomiens 'grand old men' vurderer finansloven vidt forskelligt
Er to milliarder kroner ekstra til regionerne passende i forhold til den krise sundhedsvæsenet befinder sig i? De to fremtrædende sundhedsøkomer Kjeld Møller Pedersen og Jes Søgaard reagerer helt forskelligt på finanslovsaftalen.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/269115/109427.jpg)
![Andreas Wind](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5288-andreas-wind-2-48.jpg)
Andreas Wind
Journalist og RedaktørDen ene mener, at regeringen nærmest gør grin med danske kræftpatienter.
Den anden mener derimod, at gårsdagens finanslovsaftale er fornuftig.
Det er to vidt forskellige reaktioner man får fra to af landets mest erfarne sundhedsøkonomer, når man spørger dem om mandagens finanslovsaftale for 2023.
Regionerne har fået omkring to milliarder kroner ekstra til driften i år, men er det nok til at løse sygehusenes problemer?
Nej, mener Jes Søgaard, der er professor i sundhedsøkonomi på SDU.
”Vi har et sygehusvæsen, der er ved at forbløde. Og vi har grimme sager, hvor det går ud over patienterne. Og vi har nogle folketingspolitikere, inklusive regeringen, der altid siger, at det er regionernes ansvar. Men man sikrer sig simpelthen ikke, at regionerne har økonomi til at løfte den her opgave,” mener han.
”Det skriger til himlen.”
Han er særlig kritisk over for, at imens man ikke kan finde mere end to milliarder kroner i år til en akutplan for nedbringelse af ventetider og til psykiatrien, så har man samtidig sat over en milliard kroner af til fortsat håndtering af covid 19.
”Tallene hænger simpelthen ikke sammen. Hvorfor skal vi bruge så mange penge på covid - altså til nogle vacciner, som vi formentlig aldrig får brugt," spørger han.