Stoklund vil undergrave den internationale retsorden og sende Danmark på slingrekurs
I en ny bog foreslår Socialdemokratiets Rasmus Stoklund, at Folketinget kun selektivt efterkommer domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Det vil både være et brud på konventioner og svække den internationale retsorden, skriver Louise Holck.
![Hvis Danmark begynder at håndplukke i de domme, som udgår fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, vil det underminere en af de grundpiller, som beskytter os som borgere mod overgreb og uret, skriver Louise Holck.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284083/127935.jpg)
![Louise Holck](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/7315/louise-holck.png)
Louise Holck
Direktør, Institut for Menneskerettigheder, formand for ENNHRI, i bestyrelsen for DignityI en tid, hvor demokrati og grundlæggende menneskerettigheder udfordres af ustabilitet og polarisering verden over, er det vigtigt at debattere menneskerettens betydning.
Derfor er det også kærkomment, at debatten rejses på ny; denne gang i en bog skrevet af Socialdemokratiets Rasmus Stoklund, som kritiserer Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis og beføjelser.
Bogen argumenterer for, at Domstolen agerer politisk og spænder ben for Folketingets muligheder for at udvikle politik på områder, som de folkevalgte finder nødvendige for samfundet.
Her fremhæves en række domme som eksempler på, at Domstolen beskytter kriminelle udlændinge på bekostning af danske interesser.
En løsning i Stoklunds optik vil være, at Folketinget begynder at selektere i de domme, der kommer fra Domstolen, og ignorere de domme, som man ikke ønsker at efterleve politisk.
Et forslag, som Stoklund peger på, selv om han i samme bog også fremhæver betydningen af at bakke op om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Danmark har ikke bare konventionsmæssig pligt til at efterleve Domstolens afgørelser. Skiftende regeringer har også haft fast tradition herfor.
Louise Holck
Direktør, Institut for Menneskerettigheder
Det kommer næppe bag på nogen, at jeg som direktør for Institut for Menneskerettigheder finder forslaget problematisk.
Instituttet er sat i verden af Folketinget for at stå vagt om menneskerettighederne og de konventioner, som Danmark frivilligt har tiltrådt.
Danmark har ikke bare konventionsmæssig pligt til at efterleve Domstolens afgørelser. Skiftende regeringer har også haft fast tradition herfor. Noget, der kendetegner en velfungerende retsstat.
Hvis Danmark som menneskeretsligt og demokratisk forbillede indleder en slingrekurs, hvor Folketinget kun selektivt efterkommer domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og fravælger de domme, som man politisk er uenig i, vil der ikke alene være tale om konventionsbrud.
Det vil undergrave Domstolens – og dermed Konventionens – betydning og svække den internationale retsorden.
En retsorden, som et lille land som Danmark har betydelig interesse i at understøtte og bakke op om. Ikke mindst i sikkerhedspolitisk ustabile tider som nu.
Faktum er, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er til stor gavn for omkring 700 millioner borgerne i Danmark og resten af Europa.
Lad mig nævne et par eksempler med afsæt i Danmark: For det første har flere domme fra Menneskerettighedsdomstolen tvunget Danmark til at stramme op på de meget lange sagsbehandlingstider ved danske domstole.
Det er kommet mange borgere til gode herhjemme.
Hvis Danmark begynder at håndplukke i de domme, som udgår fra Domstolen, vil det underminere en af de grundpiller, som beskytter os som borgere mod overgreb og uret.
Louise Holck
Direktør, Institut for Menneskerettigheder
For det andet er Danmark blevet dømt ved Domstolen i en sag om langvarig bæltefiksering af en psykiatrisk patient – et eksempel på, hvordan Domstolen beskytter retssikkerheden for nogle af vores mest udsatte medborgere.
Systemet er ikke perfekt.
Blandt de 7.000 sager, der årligt bliver afgjort af Domstolen, vil der være domme, vi hver især havde foretrukket var faldet anderledes ud, især hvis man ikke kender alle sagernes facetter.
Men hvis Danmark begynder at håndplukke i de domme, som udgår fra Domstolen, vil det underminere en af de grundpiller, som beskytter os som borgere mod overgreb og uret.
Den politiske agenda er forskellig fra land til land. Rasmus Stoklunds bog fokuserer på udvisningsdomme.
I andre lande kan det måske være domme i relation til pressefrihed, nationale domstoles uafhængighed eller rettigheder for LGBT+-personer, som nogle europæiske regeringer måske kan være fristet til at se igennem fingre med, hvis et foregangsland som Danmark begynder at vakle i opbakningen til Domstolen.
Det vil kunne få uoverskuelige konsekvenser.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/7315/louise-holck.png)
Louise Holck
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/12272/rasmus-stoklund.png)