3. juni 2022 kl. 08.00Ministersvar
Udvalget
svarer ![](https://legacy.altinget.dk/images/person/3088/peter-hummelgaard-thomsen.jpg)
Beskæftigelsesudvalget spørger beskæftigelsesministeren, Peter Hummelgaard, om lovforslagets § 28a, stk. 7
![](https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4694-redaktionen.png)
Ministersvar er robotgenereret indhold, der oprettes automatisk på basis af Folketingets database over de spørgsmål, der stilles af Folketingets medlemmer og besvares af regeringens ministre. Overskrifterne er skrevet af Altinget. Altinget tager forbehold for fejl i indholdet.
L 203, Spørgsmål 1
Der gives i lovforslagets § 28a, stk. 7, bemyndigelse til ministeren til at fastsætte nærme
re regler for ordningen, herunder hvilke virksomheder, der er omfattet af ordningen og på hvilke betingelser.
• Hvilke overvejelser og retningslinjer har ministeren tænkt sig at lægge til grund for fastsættelse af regler herom?
• Hvilke pejlemærker påtænker ministeren at opstille, når han skal vurdere hvilke virksom
heder der kan være omfattet af ordningen?
• Kan ministeren afvise, at bestemmelsen i stk. 7 kan bringes i anvendelse overfor virksomheder, der har valgt at følge en overenskomst, der ikke er den mest udbredte på arbejdsmarkedet fx en overenskomst, der ikke er indgået af de mest repræsentative parter på det aktuelle område?
• Vil spørgsmålet om, hvilken overenskomst der følges på virksomheden være tilstrække
ligt til, at ministeren afskærer en virksomhed fra ordningen?
re regler for ordningen, herunder hvilke virksomheder, der er omfattet af ordningen og på hvilke betingelser.
• Hvilke overvejelser og retningslinjer har ministeren tænkt sig at lægge til grund for fastsættelse af regler herom?
• Hvilke pejlemærker påtænker ministeren at opstille, når han skal vurdere hvilke virksom
heder der kan være omfattet af ordningen?
• Kan ministeren afvise, at bestemmelsen i stk. 7 kan bringes i anvendelse overfor virksomheder, der har valgt at følge en overenskomst, der ikke er den mest udbredte på arbejdsmarkedet fx en overenskomst, der ikke er indgået af de mest repræsentative parter på det aktuelle område?
• Vil spørgsmålet om, hvilken overenskomst der følges på virksomheden være tilstrække
ligt til, at ministeren afskærer en virksomhed fra ordningen?
Svar fra fredag den 3. juni 2022
Der gives i lovforslagets § 28a, stk. 7, bemyndigelse til ministeren til at fastsætte nærmere regler for ordningen, herunder hvilke virksomheder, der er omfattet af ordningen og på hvilke betingelser.
Hvilke overvejelser og retningslinjer har ministeren tænkt sig at lægge til grund for fastsættelse af regler herom?
•
Hvilke pejlemærker påtænker ministeren at opstille, når han skal vurdere hvilke virksomheder der kan være omfattet af ordningen?
•
Kan ministeren afvise, at bestemmelsen i stk. 7 kan bringes i anvendelse over for virksomheder, der har valgt at følge en overenskomst, der ikke er den mest udbredte på arbejdsmarkedet fx en overenskomst, der ikke er indgået af de mest repræsentative parter på det aktuelle område?
•
Vil spørgsmålet om, hvilken overenskomst der følges på virksomheden være tilstrækkeligt til, at ministeren afskærer en virksomhed fra ordningen?” •
Svar:
Jeg er glad for, at vi har indgået en så bred aftale, der bidrager til at skaffe flere hænder til at varetage opgaverne i velfærdssektoren med fordrevne fra Ukraine.
Ordningen er bred og vil omfatte alle arbejdspladser inden for dagtilbuds-, skole-, social-, sundheds- og ældreområdet. Alle offentlige og private arbejdspladser inden for de sektorer vil blive omfattet, såfremt arbejdspladsen enten selv varetager opgaver med fordrevne fra Ukraine eller indgår i et samarbejde med en arbejdsplads, som varetager sådanne opgaver.
Bemyndigelsesbestemmelsen i § 28, stk. 7 vil ikke blive brugt til at fastsætte regler om at udelukke arbejdspladser ud fra hvilken overenskomst, der måtte være gældende på arbejdspladsen. Arbejdspladsens overenskomst vil ikke få betydning for afgrænsningen af hvilke arbejdspladser, der er omfattet.
I lovbemærkningerne fremgår det, at bemyndigelsesbestemmelsen vil blive anvendt til at fastsætte regler om, hvilke arbejdspladser inden for velfærdssektoren, der er omfattet og under hvilke betingelser.
De omfattede arbejdspladser:
1) Dagtilbud og private pasningsordninger: Kommunale daginstitutioner, selvejende daginstitutioner, udliciterede daginstitutioner, privatinstitutioner, dagpleje, puljeordninger og private pasningsordninger.
2) Grundskoletilbud: Folkeskolen, friskoler og private grundskoler, efterskoler, frie fagskoler og særlige grundskoler samt heltidsskolefritidsordning, skolefritidsordning og fritids- og klubtilbud.
3) Ungdoms- og voksenuddannelser: Almene gymnasier og private gymnasier, erhvervsskoler, AMU-centre, voksenuddannelsescentre, FGU-institutioner, ungdomsuddannelser for unge med særlige behov mv.
4) Det sociale område: Dag-og døgntilbud efter serviceloven, botilbudslignende tilbud og friplejeboliger samt leverandører af ydelser efter serviceloven, som ikke leveres inden for rammerne af et tilbud.
5) Sundhedsområdet: Den kommunale og regionale sundhedssektor herunder inden for forebyggelse, behandling, pleje og genoptræning i kommunalt regi, og udredning og behandlingstilbud i sygehusvæsenet og regionalt etablerede almen medicinske sundhedstilbud.
6) Ældreområdet: Plejehjem/plejecentre, herunder friplejehjem, samt leverandører i ældreplejen, der bl.a. leverer enten hjemmehjælp, rehabiliteringsforløb, vedligeholdelsestræning, genoptræning eller forebyggende hjemmebesøg.
Derudover vil bekendtgørelsen indeholde regler om, hvornår en arbejdsplads kan anses for sammenhængende med en anden arbejdsplads, som også vil være omfattet af ordningen. Når en arbejdsplads anses for sammenhængende med en anden arbejdsplads, betyder det, at der vil kunne bortses fra indtægter fra begge arbejdspladserne inden for samarbejdet, hvis den ene arbejdsplads modtager ukrainere.
Det vil være pensionisten eller efterlønsmodtageren selv, der skal indberette sin indtægt, når den er omfattet af ordningen. Vurderingen af, hvorvidt den pågældende arbejdsplads er omfattet, ligger (ligesom det er tilfældet med coronaordningen) hos pensionisten eller efterlønsmodtageren og dennes arbejdsgiver eller en eventuel ægtefælles/samlevers arbejdsgiver.
Arbejdsgiveren skal på tro og love erklære, at den pågældende arbejdsplads eller samarbejdende arbejdspladser varetager opgaver med fordrevne fra Ukraine. Pensionisten og efterlønsmodtageren skal ligeledes på tro og love erklære, at de indberettede oplysninger er korrekte.
2 Jeg forventer desuden at kunne sende bekendtgørelserne, der udmønter Aftale om ingen modregning i social pension og efterløn på arbejdspladser, som varetager opgaver med fordrevne fra Ukraine, til bemærkninger til aftalekredsen fredag den 3. juni 2022.
Hvilke overvejelser og retningslinjer har ministeren tænkt sig at lægge til grund for fastsættelse af regler herom?
•
Hvilke pejlemærker påtænker ministeren at opstille, når han skal vurdere hvilke virksomheder der kan være omfattet af ordningen?
•
Kan ministeren afvise, at bestemmelsen i stk. 7 kan bringes i anvendelse over for virksomheder, der har valgt at følge en overenskomst, der ikke er den mest udbredte på arbejdsmarkedet fx en overenskomst, der ikke er indgået af de mest repræsentative parter på det aktuelle område?
•
Vil spørgsmålet om, hvilken overenskomst der følges på virksomheden være tilstrækkeligt til, at ministeren afskærer en virksomhed fra ordningen?” •
Svar:
Jeg er glad for, at vi har indgået en så bred aftale, der bidrager til at skaffe flere hænder til at varetage opgaverne i velfærdssektoren med fordrevne fra Ukraine.
Ordningen er bred og vil omfatte alle arbejdspladser inden for dagtilbuds-, skole-, social-, sundheds- og ældreområdet. Alle offentlige og private arbejdspladser inden for de sektorer vil blive omfattet, såfremt arbejdspladsen enten selv varetager opgaver med fordrevne fra Ukraine eller indgår i et samarbejde med en arbejdsplads, som varetager sådanne opgaver.
Bemyndigelsesbestemmelsen i § 28, stk. 7 vil ikke blive brugt til at fastsætte regler om at udelukke arbejdspladser ud fra hvilken overenskomst, der måtte være gældende på arbejdspladsen. Arbejdspladsens overenskomst vil ikke få betydning for afgrænsningen af hvilke arbejdspladser, der er omfattet.
I lovbemærkningerne fremgår det, at bemyndigelsesbestemmelsen vil blive anvendt til at fastsætte regler om, hvilke arbejdspladser inden for velfærdssektoren, der er omfattet og under hvilke betingelser.
De omfattede arbejdspladser:
1) Dagtilbud og private pasningsordninger: Kommunale daginstitutioner, selvejende daginstitutioner, udliciterede daginstitutioner, privatinstitutioner, dagpleje, puljeordninger og private pasningsordninger.
2) Grundskoletilbud: Folkeskolen, friskoler og private grundskoler, efterskoler, frie fagskoler og særlige grundskoler samt heltidsskolefritidsordning, skolefritidsordning og fritids- og klubtilbud.
3) Ungdoms- og voksenuddannelser: Almene gymnasier og private gymnasier, erhvervsskoler, AMU-centre, voksenuddannelsescentre, FGU-institutioner, ungdomsuddannelser for unge med særlige behov mv.
4) Det sociale område: Dag-og døgntilbud efter serviceloven, botilbudslignende tilbud og friplejeboliger samt leverandører af ydelser efter serviceloven, som ikke leveres inden for rammerne af et tilbud.
5) Sundhedsområdet: Den kommunale og regionale sundhedssektor herunder inden for forebyggelse, behandling, pleje og genoptræning i kommunalt regi, og udredning og behandlingstilbud i sygehusvæsenet og regionalt etablerede almen medicinske sundhedstilbud.
6) Ældreområdet: Plejehjem/plejecentre, herunder friplejehjem, samt leverandører i ældreplejen, der bl.a. leverer enten hjemmehjælp, rehabiliteringsforløb, vedligeholdelsestræning, genoptræning eller forebyggende hjemmebesøg.
Derudover vil bekendtgørelsen indeholde regler om, hvornår en arbejdsplads kan anses for sammenhængende med en anden arbejdsplads, som også vil være omfattet af ordningen. Når en arbejdsplads anses for sammenhængende med en anden arbejdsplads, betyder det, at der vil kunne bortses fra indtægter fra begge arbejdspladserne inden for samarbejdet, hvis den ene arbejdsplads modtager ukrainere.
Det vil være pensionisten eller efterlønsmodtageren selv, der skal indberette sin indtægt, når den er omfattet af ordningen. Vurderingen af, hvorvidt den pågældende arbejdsplads er omfattet, ligger (ligesom det er tilfældet med coronaordningen) hos pensionisten eller efterlønsmodtageren og dennes arbejdsgiver eller en eventuel ægtefælles/samlevers arbejdsgiver.
Arbejdsgiveren skal på tro og love erklære, at den pågældende arbejdsplads eller samarbejdende arbejdspladser varetager opgaver med fordrevne fra Ukraine. Pensionisten og efterlønsmodtageren skal ligeledes på tro og love erklære, at de indberettede oplysninger er korrekte.
2 Jeg forventer desuden at kunne sende bekendtgørelserne, der udmønter Aftale om ingen modregning i social pension og efterløn på arbejdspladser, som varetager opgaver med fordrevne fra Ukraine, til bemærkninger til aftalekredsen fredag den 3. juni 2022.